РЕТРОСПЕКТИВА ОСНОВНИХ НАРАТИВІВ ДЕРЖАВНОЇ ПРОПАГАНДИ В РЕСПУБЛІЦІ БІЛОРУСЬ У ПЕРІОД ПРЕЗИДЕНТСТВА О. ЛУКАШЕНКА - Ленко, Леонід; Санжаревський, Олег; Пальчевський, Руслан (Літопис Волині, 2025)
У статті проведено комплексний аналіз концептуальних та практичних аспектів державної пропаганди в Республіці Білорусь протягом президентства Олександра Лукашенка. Дослідження базується на поєднанні класичних теорій політичної комунікації із сучасними підходами до вивчення процесів сек’юритизації інформаційного простору, що дає змогу розглянути еволюцію легітимізаційних наративів у відповідь на змінні політичні, соціальні та економічні умови. Автори аналізують такі ключові наративи, як «батько нації», «гарант стабільності та порядку», «борець із зовнішніми загрозами», «незамінний управлінець», «фахівець у всіх сферах», «лідер боротьби з корупцією та олігархами» та «останній захисник радянських моральних цінностей», досліджуючи їхню роль у формуванні образу «народного» лідера та забезпеченні контролю над суспільною свідомістю.Зазначено, що на початку 1990-х років політичний курс О. Лукашенка значно відрізнявся від сучасної реальності в Білорусі. Саме у цей період його політична кар’єра отримала перший імпульс: у 1990 р. він був обраний депутатом Верховної Ради БРСР. Як народний депутат Лукашенко відкрито критикував чинний правлячий режим, акцентуючи увагу на авторитарних рисах керівництва та збереженні комуністичної ідеології. Упродовж правління О. Лукашенка було сформовано низку ключових наративів, що сприяли легітимізації його влади, які поєднували в собі як традиційні, так і інноваційні елементи державної пропаганди. Особливу увагу приділено вивченню інструментів та каналів розповсюдження пропагандистських повідомлень, серед яких – державні засоби масової інформації, освітня система, масові культурні заходи та адміністративний апарат. Саме ці важелі впливу виступають основними механізмами мобілізації населення. Аналіз соціологічних даних свідчить, що попри високий рівень споживання офіційної інформації відбувається поступове зниження довіри до державних медіа. Цей факт сприяв виникненню протестних настроїв, що підтверджує адаптивність та трансформацію пропагандистських стратегій у відповідь на виклики сучасності. Результати дослідження мають практичне значення для розуміння механізмів формування політичної свідомості та забезпечення інформаційної безпеки в умовах змінного політичного ландшафту.